Studentene Simon Halstensen og Jakob Sønstenbø går på honoursprogrammet med programfaget matte, og har fullført henholdsvis tredje og andre året.
-Vi trenger tverrfaglig kompetanse
Denne sommeren ble de første studentene uteksaminert fra honoursprogrammet ved Universitetet i Oslo. Nå vurderer UiO å utvikle flere varianter av studieprogrammet.
![Jakob-Sonstenbo.-foto-privat-aspect-ratio-9-16](https://305851-prod.web.tornado-node.net/wp-content/uploads/2022/10/Jakob-Sonstenbo.-foto-privat-aspect-ratio-9-16.jpg)
![Portrettbilde av Jakob Sønsterbø Portrettbilde av Jakob Sønsterbø](https://305851-prod.web.tornado-node.net/wp-content/uploads/2022/10/Jakob-Sonstenbo.-foto-privat.jpg)
Jakob Sønstenbø går på honoursprogrammet med programfaget matte, og har fullført henholdsvis tredje og andre året. Foto: Privat
Halstensen og Sønstenbø er delt i synet på hva de ulike fagbakgrunnene til både studenter og undervisere har betydd for dynamikken på studieprogrammet. Ikke minst har det vært en utfordring for foredragsholderne å finne riktig nivå gitt klassens ulike bakgrunn.
-Matteforedragene var for eksempel ofte vanskelige for humaniorastudentene, mens humanioraforedragene ofte la seg på et litt lavere nivå, noe som gjorde de mer tilgjengelig for realfag, men kanskje det ble litt lett for humaniorastudentene? sier Sønstenbø.
Begge studentene trekker frem studentmiljøet som det beste med studieprogrammet.
![Simon-Halstensen.-foto-privat-aspect-ratio-9-16](https://305851-prod.web.tornado-node.net/wp-content/uploads/2022/10/Simon-Halstensen.-foto-privat-aspect-ratio-9-16.jpg)
![Simon Halstensen. foto privat Simon Halstensen. foto privat](https://305851-prod.web.tornado-node.net/wp-content/uploads/2022/10/Simon-Halstensen.-foto-privat.jpg)
Simon Halstensen, student og en del av honoursprogrammet ved Universitetet i Oslo. Foto: Privat
Lederen for programrådet Professor Anders Malthe-Sørenssen har lang fartstid med nye pedagogiske arbeidsformer. Nå jobber han med honoursprogrammet, og mener kjernen i programmet er at fagpersoner fra ulike disipliner skal løse komplekse problemstillinger sammen.
-Kjernen av problemet er at vi i dag har spesialiserte fagpersoner som skal løse komplekse problemstillinger. Problemstillinger hvor forskjellene mellom disipliner som kjemi, fysikk, biologi og så videre ikke spiller noen rolle, naturen vet ikke forskjell på det, men hvor vi må kombinere innsikter på tvers av disipliner for å komme til nye innsikter, sier Malthe-Sørenssen.
Han legger til:
-Vi trenger en ekstra form for kompetanse, tverrfaglig kompetanse, som gjør det mulig for fagpersoner å jobbe sammen om disse problemene. Spørsmålet er hva denne kompetansen består i og hvordan den kan læres, sier han.
![anders-malthe-sorensen1200px.-foto-UIO-aspect-ratio-9-16](https://305851-prod.web.tornado-node.net/wp-content/uploads/2022/10/anders-malthe-sorensen1200px.-foto-UIO-aspect-ratio-9-16.jpg)
![anders-malthe-sorensen1200px. foto UIO anders-malthe-sorensen1200px. foto UIO](https://305851-prod.web.tornado-node.net/wp-content/uploads/2022/10/anders-malthe-sorensen1200px.-foto-UIO.jpg)
Lederen for programrådet Professor Anders Malthe-Sørenssen jobber med honoursprogrammet, og mener kjernen i programmet er at fagpersoner fra ulike disipliner skal løse komplekse problemstillinger sammen. Foto: Universitetet i Oslo
Et laboratorium
I følge Malthe-Sørenssen er det også viktig at det utvikles nye måter å undervise på. Han beskriver honoursprogrammet som en form for laboratorium, som også skal gi instituttet erfaring med hvordan vi kan lære bort tverrfaglig kompetanse.
-Programmet er et lite og veldig spennende laboratorium hvor vi lærer masse, både som fagpersoner, men også administrativt om hvordan vi skal drive et tverrfaglig program. Læring som vi trenger og kan ta med inn i andre fag på hele universitetet, sier han til Tendens.
Det tverrfaglige arbeidet fortsetter
Formålet med honoursprogrammet er ikke å kun gi dette begrensede tilbudet til noen få studenter, men å utvikle gode modeller for tverrfaglige utdanninger. Allerede nå har universitetet begynt å se på utviklingen av flere varianter av studieprogrammet.
-Vi har for eksempel videreført faget algoritmisk tenkning for humanister som et bredt tilbud for alle studenter. Videre kan metodene vi utvikler brukes i alt fra et tverrfaglig toukers program, til nye programmer som integrerer tverrfaglighet gjennom hele studieløpet. Det kan til og med være en modell for et program der internasjonalt samarbeid inngår, sier Malthe-Sørenssen engasjert.
Malthe-Sørensen mener det er mange spennende muligheter i fremtiden, men om dette skal fungere er det noe som er helt avgjørende:
– Vi må ikke stoppe med dette, sier han.